Subject: FW: vastus Sinu küsimusele
From: "Evelyn Bach" <[email-masked]>
To: "Kadi Kallas" <[email-masked]>
Date: Tue, 29 Oct 2024 09:42:30 +0200

From: Ülle Madise
Sent: Friday, October 25, 2024 5:43 PM
To: 'Eero Merilind' <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Subject: vastus Sinu küsimusele

Tere õhtust!

Asjatundlikud kolleegid kaevasid küsimuse läbi ja meenub vana lugu: RK
liikme teabe saamise võimalused on jätkuvalt sellistes asjades piiratud.
Seadusega saate endale õigusi juurde võtta.

Head nädalavahetust! Ja vastus selline:

Palusite õiguskantsleri abi Terviseametilt vastuse saamisel. Soovisite
Terviseametilt vastust küsimusele, kas konkreetne perearst on järginud
tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud perearsti tegutsemise
piiranguid. Samuti soovisite ametilt teada, kas ka teised perearstid
võivad nii tegutseda.

Riigikogu liikmel on võimalik oma tööks vajalikku teavet hankida
erinevatel viisidel: nii arupärimiste, infotunni ja kirjalike küsimuste
kui ka Riigikogu komisjonide töös osalemise kaudu (Eesti Vabariigi
põhiseaduse <https://www.riigiteataja.ee/akt/115052015002>  § 74,
Riigikogu kodu- ja töökorraseaduse
<https://www.riigiteataja.ee/akt/102062020009>  § 22, §-d 139-141, §-d
142-146, §-d 147 ja 148).

Ka Riigikogu liikme staatuse seaduse
<https://www.riigiteataja.ee/akt/121062016022>  (RKLS) §-s 20 sätestatud
õigus – saada riigiasutustelt ja kohaliku omavalitsuse asutustelt lühikese
aja jooksul vastuseid märgukirjadele ja avaldustele – on tarvilik
Riigikogu liikmele oma töös vajaliku teabe saamiseks. Selleks, et vastus
märgukirjale aitaks kaasa Riigikogu liikme ülesannete täitmisele, on
soovitatud RKLS-s kasutavat mõistet „märgukiri“ mõista kuni 10.12.2004
kehtinud avaldustele vastamise seaduses kasutatud tähenduses. Nii mõisteti
märgukirja kui informatsiooni, kaebuse või ettepaneku esitamise vahendit.
RKLS-is kasutatud mõistet „avaldus“ tuleks mõista samasisulisena kui
märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise
esitamise seaduses <https://www.riigiteataja.ee/akt/125102016016>
nimetatud „selgitustaotlust“.[1]

Teie pöördumist saab käsitada märgukirja ja selgitustaotlusena. Nii saab
selgitustaotluseks lugeda Teie pöördumist osas, milles soovisite selgitusi
perearstide tegutsemise kohta. Märgukirjana saab käsitada Teie pöördumist
osas, milles küsisite konkreetsel juhul  perearstile kehtestatud
tegutsemise piirangute järgimise kohta ehk sisuliselt tegite ettepaneku
järelevalveks.

Terviseamet selgitas Teile tervishoiuteenuste korraldamise seaduse
<https://www.riigiteataja.ee/akt/108102024019>  (TTKS) §-s 39 sätestatud
perearsti tegutsemise piiranguid ja kuidas tuleb hinnata perearsti osalusi
äriühingutes. Terviseamet andis Teile ka teada, et konkreetne asi vajab
täiendavat analüüsi ja see võtab aega (Terviseameti 08.07.2024 ja
07.10.2024 kirjad).

Olenemata sellest, kuidas mõista Riigikogu liikme märgukirja tähendust, ei
too see siiski kaasa Riigikogu liikme õigust nõuda järelevalvemenetluse
läbiviimist RKLS § 20 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

Terviseameti ülesanne on teha riikliku järelevalvet tervishoiuteenuste
osutajatele kehtestatud nõuete täitmise üle (TTKS § 60 jj).
Järelevalveasutustel (sh Terviseametil) on õigus kaaluda, kas menetlust
alustada või mitte ning milliseid meetmeid kohaldada. See tähendab, et
järelevalveasutus hindab iseseisvalt ja sõltumatult asjaolusid, teeb
asjakohaseid toiminguid, vajaduse korral kohaldab sobivaid ja
proportsionaalseid meetmeid. Seda on selgelt rõhutanud Riigikohus.[2]
Järelevalvemenetlus tuleb läbi viia mõistliku aja jooksul. Mõistlik aeg
oleneb juhtumi keerukusest, menetlusosaliste tegevusest, erinevate huvide
kaalukusest, ressursside olemasolust jne. Üldjuhul ei ole ühelgi isikul,
sh Riigikogu liikmel, õigust nõuda järelevalvemenetluse algatamist,
konkreetse meetme rakendamist või järelevalvemenetluse läbiviimist teatud
tähtaja jooksul. Üksnes puudutatud isik (isik, kelle õigusi võib kolmanda
isiku õigusvastane tegevus rikkuda) võib nõuda, et järelevalveasutus
otsustaks järelevalvemenetluse algatamise või järelevalvemeetme
rakendamise üle kaalutlusvigadeta, kui järelevalvet sätestav õigusnorm
kaitseb ka tema õigushüve (elu, tervis, omand).

Loodan, et Terviseamet annab Teile peagi täiendava vastuse.

Lugupidamisega

Ülle Madise

  _____

  _____

  _____

[1] Riigikogu liikme staatuse seaduse kommentaarid
<https://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2014/11/Riigikogu-liikm
e-staatse-seaduse-kommentaarid-2017.pdf> , lk 67-69.

[2] Nt Riigikohtu 13.10.2010 otsus asjas nr
<https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=3-3-1-44-10> 3-3-1-44-10,
punkt 15; 20.10.2014 otsus asjas nr
<https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=3-3-1-42-14> 3-3-1-42-14,
punkt 12; 23.03.2016 otsus asjas nr
<https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=3-3-1-85-15> 3-3-1-85-15,
punkt 13; 01.04.2021 otsus nr
<https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=3-18-1442/115> 3-18-1442,
punkt 16; 14.03.2022 otsus nr
<https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=3-19-509/34> 3-19-509/34,
punkt 20.